Úloha techniky a technologie v procesu globalizace

The Role of Technology in Process of Globalization

annotace
Příspěvek se zabývá úlohou změn v technice a technologii v procesu globalizace světové ekonomiky, které vyvolávají změny v oblasti ekonomické, organizační a řídící. Významný je i vliv globalizace na úlohu národních států, politických procesů, demokracii, hodnotové systémy aj. 

summary
The articke is interested in the role of technological and technical changes in the process of world economy globalization which lead to economic, organizational and management changes. Globalization influence on a role of national states, political processes, democracy, value systems and so on is also important.

klíčová slova
vývoj technologie, globalizace, TNK

key words
development of technology, globalization, TNK

	Proces globalizace je spojen s různými typy ”revolucí”, jako je revoluce produktivity, manažérská revoluce, revoluce technologií, počítačová revoluce, bimolekulární aj. Ačkoli není obsahově ucelená definice globalizace, ve výčtu znaků globalizace nechybí vazba na její technologický základ. Procesy, které ke globalizaci vedly, jsou nepochybně průmyslová revoluce, industrializace, digitalizace. Současný technologický vývoj, který neznamená jen digitalizaci, ale má širší obsah, mění objemy, strukturu a kvalitu reálné ekonomiky a akcentuje význam symbolové ekonomiky. Nové technologie mění prostorové uspořádání světové ekonomiky a nesou s sebou geografickou propast mezi blahobytem a chudobou a nově se vytváří digitální propast mezi bohatými a chudými lidmi všude na světě. Rozvoj informačních technologií mění úlohu národních států i charakter a obsah politických procesů, demokracie i kulturní podobu světa a vyvolává změny v hodnotových systémech.

	Změna technologií na přelomu 70. a 80. let znamená přechod od internacionalizované světové ekonomiky ukotvené v národních trzích k integrovanému propojení systémů výroby a technologií. Mezinárodní produkce nahrazuje světový obchod. Transnacionální korporace (TNK) a jimi provozované a vyvíjené technologické systémy nahrazují národní produkci. To vede k dichotomii světové ekonomiky, kdy národní ekonomiky a ekonomiky TNK existují vedle sebe, a kdy technologické vedení je na straně TNK. V těchto podmínkách jsou především rozvojové a transitivní ekonomiky v submisivním postavení. V této souvislosti lze říci, že vytvoření globalizované ekonomiky bylo podmíněno třemi základními faktory:
-	liberalizací mezinárodních ekonomických transakcí
-	rozvojem transnacionálních korporací
-	technologickými aplikacemi nových technologických objevů.

Povaha tohoto workshopu mě vede k akcentování technologických souvislostí v procesu globalizace světové ekonomiky. Světová civilizace bývá dnes označována za civilizaci informační a vzhledem k technologické povaze informací za civilizaci digitální. Tuto charakteristiku získala v důsledku rychlého rozvoje informačních technologií, které jsou konvergencí technologie komunikačních a počítačových. Dnešní informace se díky tomu šíří ”rychlostí světla” všemi světovými směry, a to současně. To ovšem neznamená, že všechny ekonomické subjekty je mohou získat a využívat. Ba právě naopak mezi lidmi různých zemí i uvnitř jedné země narůstá propast v reálné dostupnosti k informacím. Nicméně jsou to informace a způsob a rychlost jejich šíření, které jsou klíčovým faktorem globalizace světové ekonomiky, a to zejména v její symbolové sféře, kde i peníze se mění jen na pouhé informace. Dřívější fyzické a analogové informace uložené v počítačích se novými komunikačními prostředky, jako jsou Internet resp. www staly v krátkém čase dostupné odkudkoliv..

	Protože právě tyto systémy jsou spojeny s rozvojem a aplikacemi informačních technologií, včetně jejich základny v komunikačním a počítačovém průmyslu, hovoříme o digitální ekonomice jako o zvláštním segmentu tzv. nové ekonomiky, a to i přes ne zcela jednoznačnou vymezenost pojmu digitální a nová ekonomika. Teoretickým základem digitální ekonomiky je nepochybně kvantová teorie formulovaná již v roce 1925. Dalšími mezníky vývoje k dnešní digitální ekonomice byly vývoj tranzistoru z roku 1948 – významný pro vývoj počítačů a vývoj laseru v roce 1958 – významný pro budování sítí.

	Samotný vývoj počítačů je možné rozdělit na tři období, kdy první končí počátkem 70. let, druhé období – období osobních počítačů do konce 80. let a třetí období, které nastává nyní a je charakterizováno tzv. skrytými počítači zabudovanými do předmětů domácího i pracovního prostředí založeného na spojení senzorů s  mikroprocesory a lasery a jejich připojením na Internet.

	Pro globalizaci je významné, že rozhodující technologie byli generovány v USA a přinesly americkým firmám především TNK komparativní výhodu. 

	Vznik nového sektoru v americké ekonomice, tj. sektoru interaktivních médií je statisticky sledován, jsou do něj zahrnuty: 
-	komunikace (počítačová zařízení, domácí audiovizuální zařízení, zařízení pro vysílání a příjem signálu, rozhlasové a televizní vysílání)
-	počítače (počítačová zařízení, polovodičová zařízení, elektronická zařízení, zdroje energie, počítačové služby, služby zpracování dat, software)
-	tvorba obsahu (novin, periodik, knih, reklamy, obchodní služby aj.). 

Tento sektor se v roce 1996 podílel na tvorbě HDP USA ve výši 10 %. Uvedený technologický vývoj měl významný vliv na oligopolní strukturu ekonomiky, ale i na samotné oligopoly. Nová organizační forma oligopolu je charakterizována těmito rysy:
-	dynamičnost, která je založena na znalostech a nikoliv na rozsahu produkce
-	cílování, kdy cílováním není vytváření bariér vstupu, ale  formování hranic      odvětví, standardů a pravidel konkurence
-	 změna formy, kdy typická není individuální společnost ale tzv. aliance
-	vznik segmentů uvnitř i mezi odvětvími, které jsou otevřené novým členům, zejména těch, kteří se zabývají výrobou komplementů.
	
	V nových technicko technologických podmínkách se mění chování firem a jejich cílová funkce. Cílovou funkcí se stává maximální návratnost kapitálu. Investice do výzkumu a vývoje vytvářejí tlak na koncentraci kapitálu a vedou k integraci a globalizaci ekonomiky. Globalizovaná výroba zrychluje integraci a globalizaci obchodu a vede ke vzniku TNK v obchodě. Dochází k vytváření kooperací a aliancí kolem vůdčího TNK například Ahold a dodavatelské firmy vytváří euro kooperaci AMS. V roce 1999 12 euro kooperací v obchodu realizovalo přes 50 % obchodního obratu evropského kontinentu. Vznik těchto kooperací a aliancí proběhl na základě integrovaných informačních systémů.

	Můžeme-li velmi stručně shrnout vliv nových technologií a technik na ekonomiku, řízení a organizaci firem lze říci, že vedou k rozvoji obchodu, vyvolávají změny v organizačních strukturách firem, mění podmínky optimalizace chování firem i cílové chování firem a zároveň samotné konkurenční prostředí. Znamená to změnu odvětvové skladby ekonomiky. Další vývoj techniky a technologie bude vyvolávat nepochybně rozsáhlé změny uvnitř jednotlivých odvětví. Lze předpokládat, že proces globalizace světové ekonomiky bude zesilovat a další technické a technologické změny budou nadále vytvářet nosnou konstrukci pro globalizaci ostatních sfér lidského života.

Literatura:
M. Kaku: Visions: How science will revolutionize the 21st century, N.Y., London, Toronto, Sydney, Ancher Books, Doubleday, 1990
R. Foster: Strategie podnikání, Melantrik, Praha, 1990
P. Drucker: Management, Budoucnost začíná dnes, Management Press, Praha, 1992
Review of the Empirical Evidence. Stockholm, School of Economics, Stockholm 1996
Global Economic Prospect 2000. WB, 1999
The Economist, London, ročníky 1995 – 2000
Ročenka Hospodářských novin 98, 99, příloha HN, ročník 2, 3, Praha, Economia 1998, 1999